Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Tanács
(Brüsszel, 2009. november 26-27.)

Napirendi pont	

Hozzászólás:		szükséges/nem szükséges/szükség szerint

Hozzászólás szövege magyarul:

Köszönjük a Bizottságnak, hogy a Tanács korábbi felhívása alapján elemzéseket végzett a Google Books egyezség-tervezetnek az európai szerzőkre, az európai kultúrára és versenyképességre gyakorolt és jövőben várható hatásairól.

Álláspontunk szerint továbbra sem megnyugtató az egyezség-tervezet tartalma, de messzemenően egyetértünk azzal, hogy a jogosultaknak meg kell fontolniuk, hogy milyen módon tudják legjobban érvényesíteni a jogaikat. Ennek érdekében Magyarország jelenleg nemzeti szinten is vizsgálódik és a kormányzati szervek kapcsolatban állnak a jogosulti szervezetekkel.

Magyarország elkötelezett a Bizottság által említett, digitális hozzáférést segítő jogi  és gyakorlati megoldások megtalálásában, amelyek mind az európai kultúrához való jobb hozzáférést, mind az európai kulturális ipar versenyképességének megőrzését szolgálják. Ez a téma a közeli magyar elnökség prioritásai között is szerepel.

(Tekintettel arra, hogy a vizsgálódás alapos és hatékony volt, ezért a hozzászólást abban az esetben szükségesnek tartjuk, ha a vitát az Elnökség lehetővé teszi. A magyar álláspont kulcseleme, hogy a nemzeti szinten is folytatunk konzultációt az érdekelti szervezetekkel és jogi elemzéssel próbáljuk segíteni az egyezségben való részvételről való döntésüket.)

Hozzászólás szövege angolul:

Háttér 

A Google 2004-ben elindította a Google Books projektjét, amelynek keretében a cég az USA-ban irodalmi művek digitalizálását kezdte meg, függetlenül attól, hogy azok szerzői jogi védelem alatt állnak-e még, vagy már közkincsbe tartoznak, illetve attól, hogy azok amerikai vagy nem amerikai alkotások. 

A Google első lépésben csak a művek tartalomjegyzékét, és rövid részleteit tette szabadon hozzáférhetővé az interneten, ma már azonban jelentős mennyiségű szöveg hozzáférhető az oldalon keresztül teljes terjedelemben, köztük jelentős számban olyanok, amelyeknek az online hozzáférhetővé tételéhez a jogosultak (előzetes!) engedélye lett volna szükséges. Ezeket az előzetes engedélyeket a Google nem szerezte meg, hanem arra hivatkozott, hogy a tevékenysége az USA joga szerinti fair use körébe tartozik, amely a kontinentális szerzői jogi rendszerekben a szabad felhasználáshoz hasonló eredményt jelent, vagyis a felhasználáshoz nem kell a jogosult engedélye. 

Az Authors Guild és az Association of American Publishers kiadói szervezetek, valamint néhány szerző és könyvkiadó 2005-ben csoportos pert indított a Google Books ellen, a per folyamatban van, de az már nyilvánvalóvá vált, hogy a Google Books fair use-ra épített védekezése nem megalapozott. A perben résztvevő felek egyezséget kívánnak kötni, amelyhez a bíróság jóváhagyása szükséges. Az egyezség felhatalmazná a Google-t arra, hogy az Egyesült Államokban védelem alatt álló könyveket szkenneljen, és fenntartson ezekből egy online hozzáférhető adatbázist. Az egyezség eredeti javaslata tartalmazta, hogy bármely szerző kiléphet a hatálya alól 2009 októberéig, vagy 2011-ig kérhetik a műveik eltávolítását az adatbázisból. Aki nem kíván kilépni, az a digitalizálás ellentételezéseként művenként 60 dollárt kapott volna, és minden további bevétel 63%-át.  

Ezen kívül a Google Books Partner Programja keretében megállapodott számos európai kiadóval, hogy azon művekből, melyek jogai ezeknél a kiadóknál vannak, csupán hosszabb részleteket tesz hozzáférhetővé.

A Google ilyen irányú tevékenysége teljes körű bemutatása érdekében végül említeni kell, hogy számos európai könyvtárral is megállapodást kötött, melyek keretében a szerzői jogi védelemből már kikerült, közkincsbe tartozó műveket digitalizálnak.

Európában ezzel párhuzamosan a Bizottság i2010 kezdeményezése keretében létrejött Digital Libraries Project egyik célja egy olyan online könyvtár (Europeana) létrehozása volt, amelyben valamennyi európai uniós tagállamból szerepelnek alkotások. A könyvtár – jelenleg már több, mint 2 millió kötet könyvre és egyéb szöveges tartalomra becsülhető – tartalma online hozzáférhető, magyar részről is szerepelnek benne még védelem alatt álló és közkincsbe tartozó tartalmak is (megközelítőleg 5 ezer kötet). Az Europeana gyűjteményébe tartozó azon művek, amelyek még védelem alatt állnak, jogszerűen kerültek be a gyűjteménybe, vagyis a nemzeti könyvtárak a jogosultakkal megfelelő felhasználási szerződéseket kötöttek és a hozzáférhetővé tétel fejében jogdíjat fizettek nekik.

Magyarországon jelenleg a Google Books nem végez digitalizálást. Az OKM és az IRM információi szerint egyedül a Magyar Országos Közös Katalógus Egyesülettel van megállapodása arra vonatkozóan, hogy az egységes könyvtári katalógus adataihoz hozzáférhet és az általa más, nem magyar gyűjteményekből digitalizált művek könyvtári katalógus-információit közzéteheti. 

Emellett ma a Google Books oldalán keresztül körülbelül 22 ezer magyar nyelvű könyv tölthető le, de ezek szinte mind közkincsbe tartozó alkotások. Ezeket a Google Books számára nem magyar könyvtárak bocsátották rendelkezésre, hanem jórészt amerikai egyetemi könyvtárak gyűjteményeiből kerültek be a gyűjteménybe. (Csak összehasonlításként az Országos Széchényi Könyvtár mellett működő Magyar Elektronikus Könyvtárban jelenleg hozzávetőleg 7000 kötet hozzáférhető online. Ezek mind közkincsbe tartozó alkotások.) Egyelőre nincs tudomásunk arról, hogy a Google Books magyar kiadókkal kötött volna partnermegállapodást, és arról sem, hogy még védelem alatt álló, magyar szerzőjű műveket digitalizált és tett volna hozzáférhetővé, ténylegesen megsértve ezzel  magyar szerzők jogait, ez persze nem zárja ki, hogy legyen a gyűjteményben ilyen alkotás.

A Google Books témakörét DE küldöttsége javasolta a 2009. május 11-12-i Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Miniszteri Tanács ülésén Egyebek napirendi pontként való tárgyalásra. 

Ebben a dokumentumban – a fent bemutatott háttér ismertetése mellett – politikai vitát kezdeményeztek a következő kérdésekről:

1. A Google digitalizáló tevékenysége jogalapjaként korábban az USA szerzői jogának fair use doktrínáját jelölte meg (ami a kontinentális szerzői jogokban a szabad felhasználáshoz hasonló eredménnyel jár, vagyis a felhasználáshoz nem kell a szerző engedélye). A tevékenysége európai jogosultakat is érint (európai szerzők műveit is digitalizálja és hozzáférhetővé teszi), az európai jog szerint azonban tevékenységéhez a jogosultak előzetes engedélye lenne szükséges. Ezzel a Google előnyt szerzett más – jellemzően európai – digitalizálási projektekhez képest, amelyek az európai szerzői jog alapján állnak.

2. A jogosultak cselekvési tere, amelyet az általuk indított jogvita során kezdeményezett peren kívüli megállapodás-tervezetben a Google kíván meghatározni, igen limitált. Ezzel kapcsolatban indokolt az érintett jogkezelő szervezetekkel való egyeztetés is. 

3. A Google Könyvtár Projekt jobb hozzáférést biztosít a művekhez, így segíti az oktatást, tudásterjesztést és kreativitást. Mindazonáltal a jogosultak jogait biztosítani kell és így kell figyelemmel lenni más érdekekre. A piaci hatalom nem hozhat létre megváltoztathatatlan helyzeteket, amelyek ellehetetlenítik a tisztességes tárgyalásokat az érintettek között.

Az Oktatási, Ifjúsági és Kulturális Miniszterek Tanácsának ülésén a nem vitás napirendi ponthoz csak FR, AT és NL szólt hozzá, osztva a német aggodalmakat. COM nagyra értékelte, hogy a tagállamok kiállnak az európai szabályozás mellett, és jelezte, hogy tisztában van a helyzet súlyosságával és érzékenységével, ami – álláspontja szerint – alapvetően az amerikai és az európai szerzői jogi szabályozás közötti különbségekre vezethető vissza.

DE delegációja 2009. május 15-én kezdeményezte, hogy egy érdemi tartalmában a korábbihoz hasonló, immár a Tanács állásfoglalás formáját öltő dokumentuma kerüljön fel a soron következő Versenyképességi Tanács napirendjére. 

E dokumentum alapján a Tanács 

- kifejezte volna egyet nem értését a Google megközelítésével, amely kész helyzetet teremtett a digitalizálással és csak utólagosan tette lehetővé a jogosultakkal való megállapodást,
- felhívta volna a Bizottságot a helyzet elemzésére, különös tekintettel az USA-ban elfogadásra váró peren kívüli megállapodásnak a hatásaira, szerzői jogi, versenyjogi szempontból és kultúrpolitikai szempontból, továbbá a megfelelő lépések megtételére a jogosultak védelme érdekében,
- jelezte volna az aggályokat és a hatásokat az USA felé kétoldalú tárgyalások formájában.

A benyújtani kívánt dokumentumot a Tanács Szellemi Tulajdoni Munkacsoportja megtárgyalta, az ülésen lezajlott vitában a tagállamok egyhangúan arról nyilatkoztak, hogy igen hasznosnak tartják DE felvetését és egyetértettek abban is, hogy a helyzet akut és feltétlen kezelést igényel. 

Egyetértés mutatkozott arról is, hogy a téma igen sokféle aspektus vizsgálatát igényli (kulturális, versenyképességi, szellemi tulajdoni, diplomáciai kérdések), ezért fokozott óvatossággal kell eljárni, és egyúttal alaposan kell elemezni a helyzetet.

A COREPER 2009. május 20-i ülése arról döntött, hogy a téma maradjon a VKT ülésének Egyebek napirendi pontjai között, mivel megítélése szerint a megfelelő következtetések levonásához további előkészítés, mélyebb elemzés szükséges. Bár a Google Books probléma kiemelt jelentőségével valamennyi felszólaló egyetértett, COM és a tagállamok döntő többsége nem támogatta az érdemi napirendre vételt. A DE delegáció által erre az ülésre benyújtott dokumentum – egy tanácsi következtetés-tervezet – végül nem is került napirendre, hanem arról döntött a COREPER, hogy egy hasonló tanácsi következtetés elfogadására csak a megfelelő előkészítést követően, egy későbbi Tanácsülésen kerüljön sor. 

A német delegáció 2009. május 25-én a VkT vonatkozó napirendi pontjához 10221/09 szám alatt új dokumentumot juttatott el a tagállamokhoz, amelyben ismételten összefoglalta a hátteret. Egyúttal kérte, hogy a tagállamok legyenek különös figyelemmel a Google tevékenységének a médiakoncentrációra és a kulturális sokszínűségre gyakorolt hatásaira. A dokumentum jelezte, hogy az érdemi vitát egy soron következő Tanácsülésen kívánják lefolytatni és kérte a Bizottságot, hogy addig a témát elemezze, a Google Books projektet és annak hatásait szerzői jogi, versenyjogi és kultúrpolitikai szempontok szerint vizsgálja meg és szükség esetén kezdeményezzen a jogosultak védelmében további eszközöket.

Az Ifjúsági, Oktatási és Kulturális Tanács 2009. november 26-27. ülésének célja mindezek után a Bizottság által elvégzett elemzésről szóló beszámoló elfogadása. A Tanács ülésének Egyebek napirendi pontja alatt a Bizottság tájékoztatást ad Google Books egyezség-tervezet lehetséges hatásairól a Tanács korábbi felhívásának eleget téve. Mivel a napirendi pont tájékoztató jellegű, ezért a korábbi döntést nem hajtja végre teljes egészében, mivel a Tanácsnak nem áll szándékában most tanácsi következtetéseket elfogadni. Ez esetlegesen későbbi ülések során várható. A dokumentum szerepel a VkT 2009. december 3-i napirendjén is, szintén Egyebek napirendi pont alatt.

A benyújtott tájékoztató szerint az Ifjúsági, Kulturális és Oktatási Tanács 2009. május 12-én, a Versenyképességi Tanács pedig 2009. május 28-án tárgyalta a Google Books egyezség témakörét, melyek során a tagállamok felhívták a Bizottságot arra, hogy vizsgálja meg annak a szerzői jogi jogosultakkal, a kultúrával és a piaci versennyel összefüggésben várható lehetséges hatásait, majd erről készítsen jelentést a Tanács számára. (A Bizottság jelentés-készítésre vonatkozó felhívását követően az egyezségben részt vevő felek az Egyezség-tervezetet módosították.)

A Bizottsági jelentés rövid bevezetője után a BGM-mel kapcsolatos következő lényeges rendelkezéseket emeli ki:

-	a Google kompenzálni fogja azokat a jogosultakat, akiknek a műveit már beszkennelte és a könyvek révén a Google-hoz befolyt bevétel 63%-át megfizeti részükre, valamint bevételeiből az ún. Books Rights Registryt (a könyveken fennálló jogok regiszterét) is támogatni fogja;
-	a szerzők és a kiadók részére biztosítja az ún. opt out (kilépés) lehetőségét; 
-	az egyezség költsége kb. 125 millió USD-ra tehető;
-	a 2009. november 13-án nyilvánosságra hozott felülvizsgált egyezség szerint a személyi hatály korlátoott, csak az US. Copyright Office-nál regisztrált szerzői jogi jogosultsággal bíró, vagy az Egyesült Királyságban, Ausztráliában illetve Kanadában 2009. január 5-ig kiadott művek részei a Megállapodásba foglalt „Osztálynak”;
-	a BGM kötelező erejűvé válásához az szükséges, hogy a vizsgálatát végző amerikai bíróság az abban foglaltakat elfogadja a Final Fairness Hearingen.
   
A jelentés részletezi, hogy az egyezségről szóló európai találkozókon, így a DG MARKT 2009. szeptember 7-én tartott meghallgatáson és a Reding biztos asszony, valamint a piaci szereplők, a kiadói szakma képviselői, az ICT szektor, a könyvtárak, tagállami képviselők civil és fogyasztói szervezetek között tartott bilaterális egyeztetéseken (2009. szeptember 8.) számos, az egyezséggel kapcsolatos álláspont jelent meg. A jelentés az egyezséget szerzői jogot, kultúrát és piaci versenyt érintő hatásait külön kiemelve tárgyalja.

A szerzői jogot illetően kifejti, a felülvizsgált egyezség már kizárja az EU-ban (kivéve az Egyesült Királyság) kiadott könyvek digitalizálását és felhasználását, s az angol nyelvű művek mintegy 80%-át foglalja magában. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az EU-ban – UK kivételével – kiadott művek teljes mértékben kikerülnének az egyezség hatálya alól. Azon EU területén kiadott művek, melyek a US Copyright Office-nál regisztrálásra kerültek, szintén az egyezség hatálya alá tartoznak, az azonban kiemelendő, hogy egyelőre nem teljesen világos, hogy mely európai művek vannak regisztrálva az USA-ban. Az 1978 előtt regisztrált művek ugyanis csak manuálisan kutatható adatbáziból ismerhetőek meg (a Copyright Office regisztere csak 1978 óta elektronikus), tehát a Bizottság számára igen nehéz annak meghatározása, tulajdonképpen hány európai mű érintett az egyezség által. Problémás körülmény továbbá, hogy az európai kiadók képviselete az egyezség végrehajtását végző Books Rights Registry-ben nincs biztosítva. Ugyanígy aggályos, hogy a nem részes országokban működő kiadók ezentúl egyéni tárgyalásokat kell folytassanak a Google-lel, hogy a Google Books Search Services-ben való részvételük biztosítható legyen. Az európai kiadók kikerülése révén megszűnt az a formális írásbeli kötelezettségvállalás is, amelynek alapján az EU-s piaci csatornákban való jelenlétet is figyelembe vette annak eldöntésénél, hogy az adott könyv kereskedelmi forgalomban kaphatónak minősül-e. Ugyanígy az európai adatbázisok ez irányú tájékozódás céljából való igénybevételének kötelezettségét sem tartalmazza az egyezség-tervezet. A felülvizsgált egyezség a már a korábbi egyezség által lefedni kívánt digitalizált európai könyvek sorsát sem rendezi, bár ezekért semmilyen térítést sem kaptak a jogosultak. A jelentés szerint ez a jövőben sem lesz várható. A dokumentum hangsúlyozza, hogy az egyezség jelenleg részletes szabályozást tartalmaz az árva művekkel összefüggésben keletkezett bevételek elosztása terén. Ezek 5 év után a jogosultak felkutatására fordítandók (nem a Registry működtetésére, mint a korábbi tervezet szerint), majd 10 év után a Registry felkérheti a bíróságot arra, hogy ezen összegeket non profit szervezetek vagy az olvasóközönség részére szétossza. (Egy Bíróság által jóváhagyott megbízott (fiduciary) is képviselné az árva művek szerzőinek érdekeit harmadik személyek felé.) A jelentés kifejti, az egyezséggel tekintetében felmerültek aggályok annak esetleges nemzetközi szerzői jogi egyezményekbe való ütközésével kapcsolatosan is (a Berni Uniós Egyezmény kimondja: a szerződő állam jogi szabályozása nem kötheti a szerzői jogi védelmet semmilyen alaki feltételhez), azonban mivel itt magánfelek közti jogviszonyról van szó, ennek a tartalma ilyen módon nem sértheti a BUE-t, mivel még amiatt sem tudható be az államnak ez az egyezség, hogy bírósági jóváhagyás alapján fog hatályba lépni.

A kulturális aspektust illetően az egyezség támogatandó, az európai digitális könyvtárakkal kapcsolatos kezdeményezésekkel párhuzamos céljai miatt is. E szempontú előnye, hogy az out-of-print (nyomtatásból kikerült), valamint az árva művek is nagy számban hozzáférhetővé válnak majd.  Azt azonban a jelentés kiemeli, hogy elfogadása esetén is csak az USA számára fog előnyt jelenteni, mivel az angol nyelvű művek csupán US felhasználók részére lesznek hozzáférhetők az Egyezség földrajzi hatálya miatt. Ennek megfelelően elsőrendű fontosságúvá vált az európai digitalizáció és online hozzáférhetővé tétel - így az EUROPEANA kezdeményezés – komoly erősítése.

A piaci versenyre gyakorolt hatást illetően a Megállapodásról ki kell emelni, az csak inter partes működik a Google, a kiadók és a szerzők relációjában, így a Google konkurenseinek csak hasonló class action megállapodás megkötése áll rendelkezésükre alternatívaként. Ide tartozik, hogy az eljárás során korábban az USA Igazságügyi Minisztériuma számos versenyt érintő aggályt vetett fel, melyre válaszként a Google díjazási rendszerét a piaci versenyhez igazította és egymástól is függetlenítette az egyes művek árát. Az árva műveket érintően a viszonteladói jogosultságok engedélyezése is kötelezettsége lesz a Google-nek a felülvizsgált Megállapodás alapján oly módon, hogy 37% százalék illetné a bevételeiből az adott viszonteladót (pl.: Amazon). A versennyel kapcsolatos fenti aggályok azonban egyelőre nem vezettek ahhoz, hogy versenyfelügyeleti eljárás is induljon a tárgyban. A jelentés azonban kiemeli: a Bizottság szorosan nyomon követi továbbra is ezt az aspektust.

A könyvek online hozzáférhetővé tételével kapcsolatos európai agenda szerint a Bizottság szorosan követi az eseményeket és figyelni fogja az egyezség hatásait, de ugyanígy szorgalmazza a tagállamokkal együttesen tett erőfeszítéseket a folyó európai digitalizációs kezdeményezések hatékonyabbá tétele kapcsán. Az EUROPEANA kezdeményezés elsőrendű fontosságot élvez, s ebben elengedhetetlen a nemzeti kulturális intézmények digitalizációs közreműködése is. A jelentés végezetül azonnali lépést követelő feladatként a következőket emeli ki: 

-	a tömeges digitalizálás lehetővé tétele érdekében alkalmazható eszközök meghatározása, ideértve az árva művek szerzői felkutatásának megfelelő módszereit is (a Bizottság egy átfogó hatásvizsgálatot is indít az árva művek problémájával összefüggésben);
-	a reprográfiai (és általában a többszörözési) díjakkal foglalkozó közös jogkezelő szervezetek, jogosultak és kulturális intézmények képviselőivel való szoros kooperáció kialakítása a jogosult megállapításával kapcsolatos tranzakciós díjak meghatározása érdekében. A Bizottság különösképp a közös jogkezelés lehetőségét kívánja vizsgálni, amely körben elképzelhető a kiterjesztett engedélyezés modelljének alkalmazása. (Egy esetleges újabb szerzői jogi kivétel is megállapításra kerülhet e kérdéssel összefüggésben.)
-	az ún. ARROW projektben megkezdett úton haladva a már működő, a szerzői jogokat nyilvántartó adatbázisok összekapcsolása is megoldást jelenthetne a jogosult megállapításával kapcsolatos kérdésekben. Cél a valamennyi tagállam területét lefedő egységes, a szerzői jogokat nyilvántartó  európai adatbázis felállítása.